Урок 34. Повні й неповні речення. Незакінчені речення, їх стилістичні функції. Тире в неповних реченнях

Мета: формувати ключові компетентності:

уміння вчитися — самоорганізовуватися до навчальної діяльності;

інформаційну — навчати учнів використовувати таблиці як джерело інформації.

Формувати предметні компетентності та компетенції шляхом виконання навчально-пізнавальних і практично зорієнтованих завдань відповідно до змістових ліній:

мовної і мовленнєвої — поглибити знання учнів про повні й неповні речення; формувати вміння та навички виділяти неповні речення серед повних речень, відрізняти їх від односкладних речень; розвивати вміння користуватися цими видами синтаксичних одиниць в усному й писемному мовленні; удосконалювати навички вживання тире в неповних реченнях;

діяльнісної — розвивати культуру усного й писемного мовлення; збагачувати словниковий запас учнів;

соціокультурної — виховувати любов до рідної мови, національної культури.

Тип уроку: урок засвоєння нових знань.

Обладнання: підручник, мультимедійна дошка.

Мова перебуває з людиною все життя,

супроводжуючи її в будні й свята, у радості й горі,

в емоціях та почуттях.

М. Рильський

Хід уроку

І. Організаційний момент

1. Аутотренінг

Я — учень.

Я — особистість творча.

Я думаю, замислююся.

Я хочу знати.

2. Вправа «Вилучіть зайве»

(Учням пропонується вилучити зайві слова та прочитати гасло уроку.)

Щире слово, добре діло душу й серце нікому ніколи не обігріло.

(Щире слово, добре діло душу й серце обігріло.)

ІІ. Актуалізація опорних знань

1. Бліц-опитування (метод «Мозковий штурм»)

— Чим односкладні речення відрізняються від двоскладних?

— Які види односкладних речень ви знаєте?

— Що таке називні речення?

— Які другорядні члени речення можуть бути в односкладних називних реченнях?

— Чим може бути виражений головний член називних речень?

— У яких стилях мовлення найчастіше вживають називні речення?

— Чому в називному реченні немає й не може бути присудка?

— Чому в називному реченні не вживається обставина?

— З яким членом речення співвідноситься головний член називного речення?

— Наведіть приклад односкладного називного речення.

— Що спільного й відмінного між називними та іншими видами односкладних речень?

— Чому речення «Мальва край воріт» і «Полинь і кашка на межі» є двоскладними?

2. Гра «Розв’яжіть ситуацію»

Учитель. Засперечалися два учні. Один доводив, що речення «День і ніч» є простим, оскільки має одну граматичну основу, виражену двома однорідними підметами, а інший — складним, бо має дві граматичні основи. Яка ваша думка щодо цієї суперечки? Якщо речення все ж таки є складним, то чому між його частинами немає коми?

3. Перевірка домашнього завдання

4. Робота з текстом

Прочитайте вірш. Проаналізуйте речення щодо повноти/неповноти їх структури. Який член речення пропущено в неповних конструкціях? Чим зумовлений цей пропуск? Поясніть, яку функцію виконують неповні речення.

Не питай, моя мати, чи довго

у гостях пробуду у тебе, —

Кінь при брамі стоїть, висох піт на сідлі.

Рибі добре у синім Славуті,

а соколу — в ясному небі,

А солдату — в походах трудних на землі.

Не питай, рідна мати, із шляху якого

мене виглядати,

І очей не тумань, стоячи на горбі.

Прийде час — всі дороги на світі

повернуть у край наш крилатий

На печаль ворогам, на утіху тобі.

М. Стельмах

ІІІ. Мотивація навчальної діяльності

Проблемне завдання (додаток 1) (посилання до матеріалів 001)

001 online гіперпосилання

У правій і лівій колонках — прості речення, які належать до складного. Спочатку прочитайте їх так, як їх тут подано. Чи всі речення вам зрозумілі? За допомогою стрілок об’єднайте частини з першої та другої колонок так, щоб утворилися прислів’я. Чи тепер вам усе зрозуміло? Чому саме?

Пташка красна своїм пір’ям, …

а соловей кінчає.

Ластівка день починає, …

а людина — своїм знанням.

Гарна мати сім’ю на ноги поставить, …

а в друге вилізе.

В одне вухо влізе, …

а погана мати родину споганить.

ІV. Повідомлення теми та мети уроку

V. Опрацювання навчального матеріалу

1. Пояснення вчителя

(Під час лекції вчителя учні повинні робити нотатки в зошитах. Орієнтовну схему конспекту вчитель записує на дошці.)

Повними називають речення, зрозумілі самі по собі, бо вони мають усі потрібні для цього члени речення:

Місяць човном золотим над містом сонно пливе.

Неповними називають речення, у яких пропущений один або кілька членів речення, що їх можна легко відтворити за змістом:

Пташка радіє весні, а дитя — матері.

Пропускатися можуть як головні, так і другорядні члени речення:

Наша пісня більше з болю. Такої іншої (пісні) нема. Сонце зігріває повітря, а друг — душу (зігріває).

Неповні речення, як і повні, можуть бути поширеними й непоширеними, односкладними і двоскладними, а також частинами складного речення:

Ранні пташки росу п’ють, а пізні (пташки) сльози ллють. Не вчи орла літати, а солов’я (не вчи) співати.

Неповні речення слід відрізняти від односкладних, у яких наявний лише один головний член, а другого немає і бути не може.

Порівняйте речення у лівому і правому стовпцях.

Лікарські трави збираю.

Трап відкотили.

Тепла італійська ніч.

Вздовж огорожі — бузок.

Води.

Ніч тепла.

Пропущені в неповних реченнях члени речення можна відтворити із:

Контексту (попереднього або наступного речення):

— Ти погріб копав?

— Копав.

— У яму упав?

— Упав.

— Давно ти упав?

— Давно.

— Куди ти упав?

— На дно.

— А що там на дні?

— Струмок.

— А що в глибині?

— Пісок.

— Каміння нема?

— Нема.

— А холод пройма?

— Пройма.

— І нудно сидіть?

— Ага.

— Що в тебе болить?

— Нога.

— Драбину чекав?

— Чекав.

— На поміч гукав?

— Гукав.

— То, кажеш, сидиш?

— Сиджу.

— Посидь... я гулять біжу.

(Грицько Бойко)

ситуації спілкування:

До школи? (Ти йдеш до школи?)

Куди? (Куди ти йдеш?)

Пасуй мені (м’яч)!

змісту самого речення:

Зустріла матір десь біля криниці; Про дощ, про грім, про курку, про бичка (поговорили); Під хатою — квіття грядкою, а на хаті — лелека з лелеченятами.

Зі змісту речення можна поновити пропущені присудки, якщо на нього вказують наявні в реченні обставина чи додаток:

Красна пташка своїм пір’ям, а людина — своїм знанням.

Якщо на місці пропуску члена речення у вимові робиться пауза, то на письмі вона позначається тире:

У руках — букет, ясний, як ранок; У дитини пальчик заболить, а в матері — серце.

2. Виконання вправ (додаток 2) (посилання до матеріалів 002)

002 online гіперпосилання

1. Розгляньте таблицю, з’ясуйте особливості неповних речень. Відновіть члени речення, яких бракує.

№ з/п

Приклади

Схеми

Пропущені члени речень

1

Була вродлива

2

Розбагатів

3

А на пероні люди

Зверніть увагу! Те, що в односкладному реченні є лише один головний член, не означає, що речення неповне, оскільки другий головний член не передбачений його структурою. Односкладне речення є неповним тоді, коли в ньому пропущено цей головний член або інший потрібний другорядний член речення.

2. Випишіть спочатку неповні речення, а потім — повні. У дужках біля кожного речення зазначте, односкладне воно чи двоскладне. Підкресліть члени речення.

1. Всяке діло починай з голови (Народна творчість).

2. Надворі ясна холодна ніч (Ірина Вільде).

3. Вже де-не-де й димок із димаря (Л. Костенко).

4. Над пам’яттю простягнуто мости (В. Коротич).

5. А під горою крейдяною дорога біла (О. Ковалевський).

6. Несподівано, раптом у чорну тишу щось впало. Живе, веселе, безтурботне (М. Коцюбинський).

7. Згадав черешню білу-білу й подвір’я в пишнім спориші (О. Квітневий).

3. Дослідження-характеристика (додаток 3) (посилання до матеріалів 003)

003 online гіперпосилання

У поданих висловлюваннях виділіть неповні речення. Чи зрозумілий зміст цих речень без відновлення пропущеного члена?

1. Через степ видніється смуга — то пролягав тут колись шлях до моря. На ній і трава інша (І. Пільгук).

2. Перші уроки поезії — мамині. Найбільший слід на душі — од маминої колискової «Ой, люлі-люлі, моя дитино» (В. Стус).

3. У нашій крові — орієнтація на когось. Але ще жоден народ, який орієнтувався на чужу силу, не виборов своєї незалежності (Є. Куртяк).

4. У дворі — повний погром. Двері у хлівах де розчинені, а де виламані. Посеред двору — залишки багаття (К. Лубенець).

5. Подвір’я аж сяяло чистотою, і острівці квітів цвіли по ньому там і там. Посеред двору — стара верба, а під нею — колодязь із дерев’яним на два схили дашком (М. Красуцький).

Зверніть увагу! Такі речення за змістом (семантикою) є повними, а за структурою — неповними.

4. Граматична трансформація

Подані повні речення трансформуйте в неповні, вилучивши з них дієслова-присудки. Запишіть, поставивши на місці пропуску присудка тире (додаток 4) (посилання до матеріалів 004).

004 online гіперпосилання

Матеріал для вчителя.

1. Праворуч — очерет, ліворуч — тополі, сосни, яблука, черешні (І. Сенченко).

2. Обабіч гірської річки Брустурни — гуцульські оселі (М. Грепиняк).

3. Над горами — платинове, сліпуче сонце (В. Винниченко).

4. Довкола — повно мулу й ломаччя (В. Гей).

Запитання та завдання

— Чи потрібний попередній контекст, для того щоб зрозуміти зміст відновлених неповних речень?

— Зробіть синтаксичний розбір третього речення, скориставшись алгоритмом (посилання до матеріалів 005).

005 online гіперпосилання

5. Гра «Хто швидше?». Вибірково-розподільна робота

Прочитайте речення. Визначте в них функцію тире. Упишіть номери речень у відповідну колонку таблиці (додаток 5) (посилання до матеріалів 006).

006 online гіперпосилання

6. Пунктуаційний практикум «Золоте перо»

Запишіть народні вислови, розставивши потрібні розділові знаки. Яку роль виконує тире в неповному реченні?

1. Від троянди пахощі, від людини праця.

2. Усяк розумний по-своєму: один спершу, а другий потім.

3. День хвалять увечері, вечір уранці.

4. Жито сіють у воду, а пшеницю в пору.

5. Людина вмивається вранці, кішка ввечері.

6. Місяць потрібний уночі, а розум постійно.

7. Молоде дерево гнеться, а старе ламається.

8. Не вчи орла літати, а рибу плавати.

9. Незваному гостю місце за дверима.

10. Нема вовка без лісу, а села без лихого чоловіка.

11. Не ясла до коней ходять, а коні до ясел.

12. Поле має очі, а ліс вуха.

13. Спочатку дерево у корінь росте, а потім у крону

(Народна творчість).

7. Гра «Я — редактор»

Відредагуйте речення, уникаючи невиправданих повторів слів і ставлячи, де можливо, на місці пропущених членів речення тире. Укажіть неповні речення. Прочитайте відредаговані речення з правильною інтонацією (додаток 6) (посилання до матеріалів 007).

007 online гіперпосилання

8. Творче завдання

Складіть і запишіть діалог «Цікава подорож (екскурсія)», використавши неповні речення.

9. Виконання вправ із підручника

VІ. Підбиття підсумків уроку

1. Складання діалогу «Що я вже знаю» (на основі вивченого матеріалу про неповні речення)

2. Рефлексія

— Що було найцікавішим для вас на уроці?

— Що було найскладнішим?

— Де ви зможете застосувати набуті на уроці знання?

3. Оцінювання навчальних досягнень учнів

VІІ. Домашнє завдання

1. Записати 5—6 народних висловів, у яких уживається тире на місці пропущеного члена. Усно розкрити зміст одного із висловів.

2. Скласти й записати діалог (10—12 реплік) на побутову тему, використавши неповні речення.